![](https://proagro.com.ua/__images/2_grain/vert/3.jpg)
Серед нагальних питань, які наразі опрацьовує Комітет Верховної Ради України з питань аграрної та земельної політики, є питання списання ПДВ для господарств, у яких загинули озимі, повідомляє “ПроАгро Груп” з посиланням на agravery.com.
“Оскільки врожай загинув, буде логічно, що зобов’язання по сплаті ПДВ за ресурси, які купувалися аграріями для посіву і обробітку, мають бути списані. Наразі галузь потребує дієвого механізму фінансової підтримки фермерів, адже держава не в змозі самотужки забезпечити постійну підтримку агровиробників. І цього можна досягти лише у поєднанні із масовим агрострахуванням. Так, з метою виплати компенсацій господарствам, де загинули посіви озимих культур, необхідно вишуковувати кошти із резервних фондів”, – каже Іван Чайківський, секретар Комітету Верховної Ради України з питань аграрної та земельної політики.
На думку Андрія Заріпова, експерта з питань агрострахування проекту IFC “Розвиток фінансування аграрного сектору в Східній Європі та Центральній Азії”, ймовірність виникнення такої ситуації із загибеллю посівів висока і стабілізувати такі ризики і аграрну економіку держави потрібно через механізм агрострахування. “Розвиток аграрного страхування в Україні неможливий без синхронізації з державними програмами підтримки агровиробників. У США станом на 1996 рік були застраховані лише 20%. Нинішнього показника 80% там було досягнуто завдяки тому, що обов’язкове страхування стало умовою отримання фермерами держпідтримки. Тож, Україна має піти тим же шляхом, а страхування має стати обов’язковою умовою отримання виробником бюджетних коштів”, – наголосив він.
На даний час в Україні 3−4% застрахованих посівів.
На думку Олени Нероби, менеджера з розвитку компанії Maxigrain, в Україні ринок страхування нерозвинений, тому що процедура дуже забюрократизована, вимагається велика кількість документів, і не завжди компанії можуть документально підтвердити рентабельність. “Для розвитку цього механізму має бути рух з двох сторін. Посуха в Україні та втрата частини площ під озимими зерновими і особливо під пшеницею змінила звичну кон’юнктуру ринку – наразі контракти на зерно пшениці та ячменю укладаються за більш вигідними цінами. Причому в контракти на більш ранні терміни закладається вища ціна на пшеницю, аніж на пізніші за часом. Водночас, через розширення посівних площ під кукурудзою та скороченням виробництва етанолу на світових ринках не варто сподіватися на підвищення цін на кукурудзу”, – вважає вона.